Berlín/Moskva 9. februára 2024 (HSP/Svpressa/Foto:TASR/AP-Michael Sohn, TASR/AP-Mikhail Klimentyev, Sputnik, Kremlin Pool Photo via AP)
Berlín odmietol ropu a plyn z Ruska, ale teraz je závislý od ruských vzácnych kovov, píše v novinách Svobodnaja Pressa Anna Sedovová
Len nedávno nemecké úrady oznámili, že sa úplne zbavili energetickej závislosti od Ruska a čoskoro sa úplne vzdajú ropy a plynu. Ako sa však ukázalo, túto úlohu je ťažké splniť bez bez toho istého Ruska a zdá sa, že Nemci budú musieť splniť ďalšiu – prestať od Ruska odoberať paládium, vanád a kobalt, ktoré sú potrebné na prechod krajiny na “zelenú” energiu. K týmto záverom dospela Andrea Krausová, nemecká analytička vydania Investing.
Ako pripomína expertka, Nemecko vypracovalo ambiciózny plán prechodu na obnoviteľné zdroje energie. Do roku 2030 sa chce krajina úplne vzdať uhľovodíkov a nahradiť ich čistou energiou. Realizácia plánu však narazila na “malý problém” – vyžaduje si kovy dodávané z Ruska.
Zvýšenie počtu veterných turbín si vyžaduje veľké množstvo cementu, ocele, hliníka a kovov vzácnych zemín. Nemecko si všetky tieto komponenty buď vyrába samo, alebo ich dováža z Číny. Nie všetky ruské suroviny sa však dajú tak ľahko nahradiť a najvýraznejším príkladom je paládium.
Paládium je priemyselný kov, jeden z najvzácnejších medzi ušľachtilými kovmi: jeho zásoby sú 15-krát menšie ako zásoby platiny na svete a 30-krát menšie ako zásoby zlata. Podľa Krausa Nemecko v roku 2023 nakúpilo z Ruska 480 kg tohto vzácneho kovu, ktorý sa vo veľkej miere používa v elektronickom a automobilovom priemysle. A tieto čísla sa dajú ľahko vysvetliť – Rusko v roku 2022 predstavovalo 41 % svetového trhu s paládiom. Hlavným výrobcom je spoločnosť MMC Norilsk Nickel. Ložiská sa nachádzajú v Norilskej oblasti a na polostrove Kola.
Druhý hlavný zdroj cenného kovu sa nachádza v Južnej Afrike, v komplexe Bushveld. Ďalšie ložiská sa nachádzajú v Zimbabwe a na území Severnej Ameriky. Produkcia sa pritom neodhaduje v miliónoch, ale len v stovkách ton ročne.
Rusko dodáva paládium nielen do Nemecka, ale aj do USA, Japonska a ďalších priemyselných krajín. Používa sa v rôznych high-tech odvetviach, napríklad ako katalyzátor pri krakovaní ropy a organickej syntéze, ako aj v elektronike. Minulý rok Business Insider uviedol, že ak by sa Rusko rozhodlo obmedziť dodávky paládia, mohli by sa dramaticky zvýšiť krádeže katalyzátorov zo spaľovacích motorov v Spojených štátoch.
Podobná situácia je aj v prípade ďalších dvoch kovov, vanádu a kobaltu. Menej ako 1 % vanádu a rovnaké množstvo chrómu môže dramaticky zvýšiť odolnosť ocele voči nárazom a vibráciám, preto sa nazýva akýmsi “kovovým vitamínom”. Nemecko nakupuje 98 % vanádu len z troch krajín – Číny, Ruska a Južnej Afriky, ktoré sú jeho hlavnými výrobcami. Celkovo sa v roku 2022 vyťažilo viac ako 100 tisíc ton vanádu. Čína vyťažila 70 tisíc ton, Rusko 17, Južná Afrika 9,1 a Brazília 6,2.
Najväčším vývozcom vanádu z Ruska je spoločnosť Evraz Group (Evraz Vanadium Tula), ktorá má takmer 15 % podiel na svetovom trhu, druhý po čínskych výrobcoch. V Rusku sú hlavné uvádzané zásoby vanádu sústredené v titanomagnetitových rudách s nízkym obsahom titánu z magmatických ložísk (Gusevogorskoje, Pervouralskoje, Volkovskoje).
Pokiaľ ide o kobalt, ktorý sa používa v nikel-kadmiových a niektorých konštrukciách lítiovo-iónových batérií, Rusko sa na celosvetovej produkcii podieľa len 4,4 %. To ho však napodiv radí na druhé miesto v celosvetovom rebríčku, keďže leví podiel produkcie – viac ako 70 % – pochádza z jednej krajiny, z Konžskej demokratickej republiky.
Jediným producentom kobaltu v Rusku je ten istý Nornickel. Produkcia kobaltu v Rusku v roku 2021 predstavovala 7,6 tisíc ton (pre porovnanie, v Kongu 120 tisíc ton). Hlavné ložiská arzénových kobaltových rúd sa nachádzajú pri obci Chovu-Aksy (Tyva), sírnych rúd – v Norilskom rudnom revíri a na polostrove Kola, kremičitanovo-niklových rúd – na Urale a v Kazachstane.
Pre porovnanie.
K 7. februáru sa trójska unca (31,1 gramu) paládia na burzách v New Yorku a Londýne obchodovala za 950 USD. Pritom priemerná cena v minulom roku
bola citeľne vyššia a pohybovala sa okolo 1 600 USD.
Cena kobaltu na londýnskej burze kovov je dnes: 29 135 USD za tonu.
Ceny ferovanádu sa pohybujú v rozmedzí 24,9 – 25,3 USD/kg vanádu.
Natíska sa otázka, čo sa stane s plánmi Nemecka na budovanie zelenej energie, ak sa Rusko rozhodne v jednom okamihu zastaviť dodávky vzácnych kovov? Dokonca aj Juhoafrická republika, na ktorú tiež pripadá necelých 40 % trhu, bude mať problém nahradiť paládium. V krátkodobom horizonte nebude Južná Afrika schopná zvýšiť produkciu natoľko, aby uspokojila rastúci dopyt.
V prípade kobaltu a vanádu sa zdá byť všetko menej vážne, ale trh so vzácnymi kovmi je taký vyrovnaný, že ho možno bude ťažšie reštrukturalizovať zo dňa na deň ako presmerovať toky ropy.
Ako 1. februára informovala agentúra Bloomberg, nemecké úrady vyčlenili približne miliardu eur na program na zníženie závislosti od vývozu surovín z Číny a “iných krajín”. Aj celý minulý rok nemecké spoločnosti cielene zvyšovali nákupy paládia a ďalších kovov pre prípad, že by sa vývoz zastavil.
Ako hovoria odborníci, samozrejme, ak Rusko prestane dodávať paládium do Nemecka, jeho ekonomika sa nezrúti. Bolo by to však veľmi, veľmi nepríjemné.
Napríklad výrobcovia automobilov sa budú musieť rozhodnúť buď zmierniť emisné normy tým, že budú vyrábať autá bez katalyzátorov, alebo obmedziť výrobu nových áut. V mikroelektronike a pri výrobe čipov sa paládium môže čiastočne nahradiť zlatom, ale nie vždy.
Georgij Ostapkovič, riaditeľ Centra pre konjunkturálny výskum v Inštitúte pre štatistický výskum a znalostnú ekonomiku na Národnej výskumnej univerzite VŠE, pre SP uviedol, že Nemecko by nakoniec mohlo nájsť náhradu za ruské kovy, ale bolo by to drahé a časovo náročné, takže plány na “ekologizáciu” sa možno budú musieť odložiť.
– Rusko je jednou z popredných krajín produkujúcich paládium. Vyrába dobré výrobky a navyše poskytuje demokratické ceny. Preto od nás západné krajiny odoberajú paládium, titán a ďalšie kovy. Je jasné, že nejde o ekonomický, ale o politický problém.
“SP: Je Nemecko pripravené zakázať dovoz ruských surovín?
– Z ekonomického hľadiska nie je pre Nemecko výhodné odmietnuť ruské výrobky. Ale z politického hľadiska, keďže existuje takýto príbeh, začínajú pracovať týmto smerom.
Je možné nájsť náhradu, ale bude drahšia, možno nebude taká efektívna z hľadiska výrobných funkcií ako ruské suroviny. Nemecké vedenie zatiaľ nezaviedlo zákaz predaja ruského paládia, ale odporúča spoločnostiam, aby nerozvíjali špeciálne kontakty s Ruskom, kým sa situácia nevyjasní.
“SP”: Čo sa stane s nemeckým high-tech priemyslom, najmä so “zelenou” energiou, ak Rusko samo odmietne tieto dodávky?
– Samozrejme, že z toho nezahynie. Budú však musieť znášať dodatočné náklady. Náklady nemeckých spoločností sa zvýšia. Skôr či neskôr si nájdu náhradu, iná otázka je, za akú cenu. To všetko však bude závisieť od politických udalostí.
S tým súhlasí aj Alexej Viazovský, viceprezident spoločnosti Golden Mint House.
– Všetky naše drahé kovy, nielen paládium, sa kvôli sankciám obchodujú so zľavou. Paládium sa na Západ predáva najmä prostredníctvom “rozdeľovačov” v podobe arabských krajín so zľavou 40 – 50 dolárov za uncu. Niekedy sa pohybuje až na úrovni 100 USD. Je to veľmi výhodné, ale nesie to so sebou riziko sekundárnych sankcií pre nemeckých spotrebiteľov, ak vstúpia do obchodných vzťahov so spoločnosťou Norilsk Nickel.
Viem, že Nornickel sa snaží rozvíjať svoju decentralizovanú platformu Atamaysk, kde sa dá neosobnou formou obchodovať s kryptoaktívami spojenými s drahými kovmi. Zatiaľ ťažko povedať, nakoľko sa to ujme, ale zmysel je jasný – anonymizovať platby. Ruské paládium je možné nahradiť, ale je to veľmi náročné a drahé. Vždy je výhodnejšie spolupracovať s dôveryhodným výrobcom.
Prečítajte si tiež
- Skutočným problémom je NATO a Rusko
- Putinova návšteva na Blízkom východe vyvolá na Západe závisť
- Od nedávnej minulosti k nevyhnutnej budúcnosti